Osa D
ESIMERKKIKORKEAKOULUN
Esteettömyyskartoitus

Esimerkkiraportin tarkoitus

Tämän esimerkkiraportin pohjana on ollut Taideteollisen korkeakoulun esteettömyyskartoitus, joka oli yksi Invalidiliitto ry:n ESKEH-projektin (Esteettömyyden arviointimenetelmän ja kartoituslomakkeen kehittäminen) pilottikartoituksista syksyllä 2007. Pilotin tarkoituksena oli testata ja kehittää ESKEHissä luotua kartoitusmenetelmää. Tässä esimerkkiraportissa esitetään osa pilotissa kartoitetuista tiloista. Esimerkkiraportin tarkoitus on antaa käsitys esteettömyyden kartoittamisesta ja asioiden esitystavasta.

Sisältö 
Esimerkkiraportin tarkoitus					
1 Kohteen tiedot					
2 Johdanto						
3 Yhteenveto						
3.1 Asiakirjatilanne						
3.2 Käyttäjäkyselyn palaute					
3.3 Välittömästi korjattavat puutteet				
3.4 Lisäselvitystarpeet					
4 Esteettömyyskartoituksen tulokset				
4.1 Kulkuyhteydet sisäänkäynnille				
4.2 Sisäänkäynnit					
4.3 Liikkuminen ja toimiminen sisätiloissa				
4.3.1 Opastus						
4.3.2 Käytävät						
4.3.3 Portaat						
4.3.4 Hissit						
4.4 Tilakokonaisuudet					
4.4.1 Pääaula						
4.4.2 Esteettömät wc-tilat					
4.4.3 Ylioppilaskunnan kahvila Cafe Kipsari				
4.4.4 Ylioppilaskunnan toimisto				
4.4.5 Kirjastokeskus Aralis					
4.4.6 Opintotuen palvelupiste				
4.4.7 Opintoasiainpalvelut					
4.4.8 Kahvila						
4.4.9 Taidetarvikekauppa					
4.4.10 Auditorio – Sampo Sali				
4.4.11 Kokous- ja opetustilat					
4.4.12 Henkilökunnan tilat					
5 Mitoitusohjeet					
6 Toimenpide-ehdotukset					

Liite 1 Pohjakaavio

Teksti:  
Jukka Laakso, Vanhustyön keskusliitto ry
Jukka Rasa, Kuuloliitto ry (entinen Kuulonhuoltoliitto ry)
Hanna-Leena Rissanen, Näkövammaisten Keskusliitto ry 
Anna Ruskovaara, Invalidiliitto ry 
Juha Seppälä, Näkövammaisten Keskusliitto ry

Kuvat: 	
AR = Anna Ruskovaara, Invalidiliitto ry 
JR = Jukka Rasa, Kuuloliitto ry (entinen Kuulonhuoltoliitto ry)
JS = Juha Seppälä, Näkövammaisten Keskusliitto ry
NK = Niina Kilpelä, Kynnys ry

1 Kohteen tiedot

Rakennuksen nimi	Esimerkkikorkeakoulu	
Rakennustyyppi/käyttö-tarkoitus	Alkuperäinen käyttötarkoitus: tehdastiloja
Nykyinen käyttötarkoitus: opetus-, toimisto-, kokous-, näyttely- ja liiketiloja	
Osoite	Hämeentie 135, 00560 Helsinki	
Kerrosluku, kerrosala m² ja tilavuus m³	10 kerrosta, kerrosala 105 395 m² ja tilavuus 539 000 m³	
Omistaja/omistusmuoto	Koy Hämeentie 135	
Rakennusvuosi	1900	
Korjausvuosi	1986, 1999, 2003	
Korjaustoimenpiteet	Korkeakoulu muuttanut tehdaskiinteistöön saneerattuihin tiloihin 1986, Mediakeskus Lumen tilat valmistuivat 1999 ja Kirjastokeskus Araliksen tilat 2003	
Kartoituspäivämäärä(t):	19.10., 26.10 ja 5.11.2007
	
Kartoittaja ja organisaatio:	ESKEH-projektin edustajat
Henkilökunnan edustajat
	
Yhteyshenkilö(t):	N.N
Esimerkkikorkeakoulu
Hämeentie 135 C, 00560 Helsinki
Puh. xxxxxx 	

2 Johdanto
Tässä esteettömyyskartoitusraportissa tarkastellaan kohteen tilojen toimivuutta ja korjaustarvetta. Raportissa esitetään lisäksi toimenpide-ehdotuksia havaittujen puutteiden korjaamiseksi. Toimenpide-ehdotukset on luokiteltu puutteen aiheuttaman vaaran tai haitan sekä toimenpiteen toteuttamistavan mukaan. Vaaraa aiheuttavat puutteet tulee korjata heti. Myös kulkua estäviin tai vaikeuttaviin puutteisiin tulee reagoida mahdollisimman nopeasti ja sisällyttää ne olemassa oleviin korjausohjelmiin tai toteuttaa erilliskorjauksina. Vaaraa aiheuttavien puutteiden lisäksi voidaan toteuttaa heti myös helposti tehtävissä olevat muutokset eli yksinkertaisilla toimintatavan muutoksilla sekä huolto- ja kunnossapitotöinä järjestyvät asiat. Toimenpide-ehdotuksille ei raportissa esitetä kustannusarvioita. Käytetyt luokat ovat seuraavat:

1 = Aiheuttaa vaaran 
2 = Estää kulun tai toiminnan 
3 = Vaikeuttaa kulkua tai toimintaa 

T = Toimintatavan muutoksella järjestyvät asiat
H = Huolto- ja kunnossapitotehtävinä järjestyvät asiat
S = Suunnittelua, investointeja tai rakenteellisia muutoksia vaativat toimenpiteet

Toimenpide-ehdotukset on esitetty yhteenvetolaatikossa kunkin kappaleen lopuksi.
Toimenpide-ehdotuksissa viitataan mitoituksen osalta olemassa oleviin määräyksiin, ohjeisiin ja suosituksiin, joita tulee noudattaa. 
Mitoitusohjeet on koottu lukuun 5.

Kartoitus suunniteltiin yhdessä kartoituksen tilaajan kanssa. Kartoituksen pohjatietoina käytettiin henkilökunnan haastattelua, aikaisempina vuosina opiskelijatyönä tehtyjä esteettömyysarvioita ja rakennuksen pohjapiirroksia. Henkilökunnan edustaja oli mukana kartoituksessa varmistamassa pääsyn kartoitettaviin tiloihin. 
Kartoitus aloitettiin saapumisesta kohteeseen eli kohteen lähimmiltä julkisen liikenteen pysäkeiltä ja pysäköintialueelta. Esimerkkikorkeakoulun tilat jaettiin toiminnallisiin kokonaisuuksiin (esim. auditorio, kahvila, opetustilat, kirjasto).  Toiminnallisten kokonaisuuksien kartoittaminen aloitettiin pääsisäänkäynniltä.  Kulkureittien kartoituksessa huomiota kiinnitettiin erityisesti yhtenäisen opastuksen toteutumiseen. Rakennuksessa sijaitsevat hissit ja esteettömät wc-tilat kartoitettiin erikseen, sillä ne liittyivät useampaan toiminnalliseen kokonaisuuteen. 
Esteettömyyskartoituksen kriteereinä käytettiin ESKEH-projektissa koottua kriteeristöä, jonka pohjana ovat olleet mm. Suomen rakentamismääräyskokoelma (osat F1, F2 ja G1), SuRaKu-projektissa tuotetut ulkotilojen esteettömyyttä koskevat ohjekortit ja kriteeritaulukot, Rakennustietosäätiön ylläpitämä RT-kortisto sekä Esteetön rakennus ja ympäristö suunnitteluopas. 

3 Yhteenveto
3.1 Asiakirjatilanne
Kohteesta olivat käytettävissä arkkitehdin työpiirustukset vuodelta 2006 ja poistumistiekartat vuodelta 2003.

3.2 Käyttäjäkyselyn palaute
Esteettömyyskartoitukseen sisältyi rakennuksen henkilökunnalle tehty pienimuotoinen haastattelu. Vastauksista ilmenivät mm. seuraavat havainnot:
- pääsisäänkäynti ei ole esteetön
- esteettömiä wc-tiloja on liian vähän, sijainti ja tarve eivät kohtaa
- kulkureitit rakennuksen sisällä ovat pitkiä ja opastus on epäjohdonmukainen
- käytävät ja porrastilat koetaan hämäriksi
- käytävien ovet ovat raskaita avata ja kynnykset korkeita 

3.3 Välittömästi korjattavat puutteet
Sisäänkäyntien lasioviin tulee lisätä kontrastiraidat ja pääsisäänkäynnin ulkovalaistusta tulee parantaa.
Polkupyörien säilytysalue tulee erottaa jalankulkualueesta.
Rakennuksen kaikkiin portaisiin (joissa puutteita), tulee lisätä molemminpuoliset käsijohteet ja kontrastiraidat kaikkien askelmien etureunoihin, ja valaistusta tulee parantaa.
Hissien hälytyspainikkeet tulee siirtää oikealle käyttökorkeudelle ja hälytyksen tekeminen tulee mahdollistaa myös tekstiviestillä.
Rakennuksen esteettömien wc- tilojen hälytysjärjestelmät tulee uusia. Wc-istuimiin (joissa puutteita) tulee lisätä molemminpuoliset käsituet tai vaihtaa käsituet tarvittaessa tukevampaan malliin. 
Kirjaston esteettömän wc-tilan lattian liukkaus tulee poistaa. Wc-tilan avain tulee sijoittaa lainaustiskille, ja henkilökuntaa tulee ohjeistaa hätätilanteiden varalta.
Cafe Kipsari: Sisäportaiden askelmat ja tuulikaapissa oleva tasoero tulee merkitä kontrastimerkinnöillä. Ulkoportaiden metalliluiska tulee poistaa tai erottaa käsijohteella.
Kirjastokeskus: Pystyhissin kerrostasanteen edustan ja lasiseinän väliin jäävä aukko tulee peittää. Portaikon alle joutuminen ja päänlyöntivaara tulee estää. Lukusalin lasiseinä tulee merkitä kontrastimerkinnällä.

3.4 Lisäselvitystarpeet
Kartoituksessa ja henkilökunnan arvioissa tuli esille useita puutteita tilojen valaistuksessa. Kohteeseen suositellaan tehtäväksi erillinen valaistuskartoitus ja -suunnitelma. 

4 Esteettömyyskartoituksen tulokset
4.1 Kulkuyhteydet sisäänkäynnille
Esimerkkikorkeakoulun rakennus sijaitsee osoitteessa Hämeentie 135 C. Lähimmät bussipysäkit sijaitsevat Hämeentiellä, noin 50 metrin päässä pääsisäänkäynniltä, ja lähin raitiovaunupysäkki Arabiankadulla, noin 200 metrin päässä pääsisäänkäynniltä. Hämeentien varrella on kadunvarsipysäköintipaikkoja, mutta ei varsinaista saattoliikenteen pysähtymispaikkaa. Korkeakoulun pysäköintialue on noin 100 metrin päässä pääsisäänkäynniltä. Kartoitushetkellä pysäköintipaikalla ei ollut liikkumisesteisen autopaikkoja (LE-autopaikka), mutta myöhemmin sinne oli lisätty kaksi ISA-tunnuksella (kansainvälinen pyörätuolisymboli) merkittyä LE-autopaikkaa. Pysäköintipaikalta ei ole opastusta pääsisäänkäynnille. Rakennuksessa on myös pysäköintihalli, josta on esteetön kulkuyhteys pääsisäänkäynnille hissillä, mutta sinne ei ole varattu esteettömiä pysäköintipaikkoja.
Ympäristön kadut ja kulkuväylät ovat asfaltoituja. Kulkuväylä pysäköintipaikalta on tasainen ja tarpeeksi leveä – kahden pyörätuolin kohtaaminen sujuu vaivatta. Kulkuväylää ei ole valaistu rakennuksen puolelta, vaan valaistus on ainoastaan viereisen ajoradan toisella puolella. Kohteella ei ole pihaa.

Kulku pysäköintipaikalta pääsisäänkäynnille tulee opastaa (ks. mitoitusohje 4).
Osa autopaikoista pysäköintihallissa tulee muuttaa liikkumisesteisen autopaikoiksi (ks. mitoitusohje 1). 
Pääsisäänkäynnin eteen tulee varata paikka saattoliikenteelle (ks. mitoitusohje 2).

4.2 Sisäänkäynnit
Pääsisäänkäynti
Esimerkkikorkeakoulun pääsisäänkäynti sijaitsee osoitteessa Hämeentie 135 C. Katokseton ja heikosti valaistu sisäänkäynti ei ole helposti hahmotettavissa rakennuksen julkisivusta. Kartoitushetkellä vain toinen sisäänkäynnin yläpuolisista valaisimista oli toiminnassa.
Näkövammaisten henkilöiden kannalta hankalia ovat myös sisäänkäynnin läheisyyteen pysäköidyt polkupyörät, jotka aiheuttavat törmäysvaaran. Pääsisäänkäynnin yhteydessä oleva koodilukko on hankalassa paikassa, kaukana avautuvasta ovesta. Hitaammin, esimerkiksi apuvälineiden kanssa liikuttaessa, ovelle on vaikea ehtiä oven ollessa auki. Lisäksi tuulikaapissa sijaitseva kulunvalvontalaite on liian korkealla.
Pääsisäänkäynnin ovien avaamiseen vaadittava voima on liian suuri, ja korkea kynnys vaikeuttaa pyörätuolia käyttävän henkilön itsenäistä kulkemista. Lasiovea ei ole merkitty riittävillä kontrastimerkinnöillä törmäysvaaran estämiseksi. Lasin pinnassa oleva teksti (korkeakoulun nimi) ei muodosta riittävää tummuuskontrastia, jotta se toimisi huomiomerkintänä. Automaattisen liukuoven asentamista pääsisäänkäyntiin on selvitetty, mutta lopullista päätöstä ovien vaihtamiseksi ei tuolloin tehty.
Kuva 1. Esimerkkikorkeakoulun pääsisäänkäynti Hämeentiellä. (Kuva: JS)

Kuva 2. Lasioven teksti ei ole riittävä toimiakseen kontrastimerkintänä. (Kuva: AR)

Selvitetään onko mahdollista saada rakennuslupa katoksen rakentamiseen.
Ovet tulee muuttaa automaattioviksi, kynnystä tulee madaltaa ja oveen tulee lisätä selkeät kontrastimerkinnät (ks. mitoitusohje 2). 
Polkupyörien säilytysalue tulee erottaa jalankulkualueesta merkitsemällä se pintamateriaalista poikkeavalla tummuus- ja materiaalikontrastilla.
Pääsisäänkäynnin ulkopuolista valaistusta tulee lisätä. 
Pääoven ulkopuolinen koodilukko sekä tuulikaapissa sijaitseva kulunvalvontalaite tulee siirtää saavutettavaan paikkaan (ks. mitoitusohje 3).

Sisäänkäynti Hämeentie 135 A 
Sisäänkäynti on helposti hahmotettavissa ja lähellä pysäköintialuetta. Sisäänkäynti johtaa aulaan, josta on pääsy kirjastokeskukseen ja tehtaanmyymälöihin. Sisäänkäyntiä pidetään usein virheellisesti korkeakoulun pääsisäänkäyntinä, koska opastus korkeakoulun pääsisäänkäynnille puuttuu sekä pysäköintialueelta että ko. sisäänkäynnin luota.
Sisäänkäynnissä on automaattiset liukuovet. Ovella on korkea kynnys, mutta se on luiskattu kulkemisen helpottamiseksi. Lasiovessa on kontrastimerkintä ainoastaan yhdellä korkeudella. Koodilukko oven pielessä on liian korkealla.
Sisäänkäynnin yhteydessä, heti liukuovien jälkeen, on opaskartta ja värikoodatut pohjapiirrokset eri kerroksista. Värien selitykset on sijoitettu liian alas (600 mm:n korkeudelle) ja niitä on sen vuoksi vaikea lukea. Opasteen tärkeimmän informaation tulee sijaita silmänkorkeudella. 
Kuva 3. Opastaulu Hämeentie 135 A sisäänkäynnillä. (Kuva: AR)

Sisäänkäynniltä lähtevä luiska on liian jyrkkä (pituuskaltevuus 9,5 %). Välitasanteet eivät ole vaakatasossa ja tasanteille sijoitetut irtonaiset kuramatot hankaloittavat pyörällisen apuvälineen kanssa kulkemista. Luiska on tarpeeksi leveä ja käsijohteet ovat oikealla korkeudella.
Kuva 4. Kuramatot haittaavat kulkemista luiskalla. (Kuva: AR)

Sisäänkäynnin yhteyteen ja pysäköintialueelle tulee lisätä opastus korkeakoulun pääsisäänkäynnille.
Oveen tulee lisätä kontrastimerkintä (ks. mitoitusohje 2). 
Koodilukko tulee siirtää saavutettavaan paikkaan (ks. mitoitusohje 3).
Kuramatot tulee poistaa luiskalta.
Opasteen luettavuutta tulee parantaa opasteen uusimisen yhteydessä (ks. mitoitusohje 4).

Sisäänkäynti Hämeentie 135 B
Tämä sisäänkäynti johtaa mm. ruokalaan ja sitä käyttävät vain reitin jo etukäteen tuntevat. Sisäänkäyntiä ei ole helppo havaita, koska sitä ei ole katettu eikä merkitty opasteella. Ovi on raskas avata ja lasipintaisesta ovesta puuttuvat kontrastimerkinnät. Sisäänkäynnin edessä on kapea ja korkea tasanne, joka hankaloittaa sisäänpääsyä pyörällisten apuvälineiden tai esim. lastenvaunujen kanssa. Koodilukko on hankalassa paikassa, kaukana ovelta. 
Kuva 5. Sisäänkäynti Hämeentie 135 B. (Kuva: AR)

Sisäpuolella heti sisäänkäynnin jälkeen on neljä porrasaskelmaa ja luiska. Portaissa on käsijohde vain toisella puolella ja porrasaskelmat eivät erotu toisistaan. Myös luiskasta puuttuu käsijohde toiselta puolelta.
Kuva 6. Sisäänkäynnin jälkeen on luiska ja muutama porrasaskelma. (Kuva: AR)

Selvitetään onko mahdollista saada rakennuslupa katoksen rakentamiseen.
Sisäänkäynti tulee merkitä opasteella.
Sisäänkäynnin edusta tulee korjata esteettömäksi (ks. mitoitusohje 2). 
Ovet tulee muuttaa automaattioviksi ja oviin tulee lisätä kontrastimerkinnät (ks. mitoitusohje 2). 
Koodilukko tulee siirtää saavutettavaan paikkaan (ks. mitoitusohje 3).
Portaiden kaikkiin askelmiin tulee lisätä tummuuskontrastiraidat askelmien etureunojen erottamiseksi etenemistä ja lattiapinnasta (ks. mitoitusohje 6).
Portaisiin tulee lisätä käsijohde (ks. mitoitusohje 5). 
Luiskaan tulee lisätä käsijohde (ks. mitoitusohje 5).

4.3 Liikkuminen ja toimiminen sisätiloissa
4.3.1 Opastus
Esimerkkikorkeakoulussa ei ole yhtenäistä ja selkeää opastusjärjestelmää, sillä opastusta on toteutettu eri vaiheissa ja eri henkilöiden toimesta. (Opastuksesta eri kohteisiin kerrotaan lisää ko. tilan kuvailun yhteydessä.)
Esimerkiksi esteetön reitti pääsisäänkäynniltä ylioppilaskunnan toimistoon ja kahvilaan kulkee ensin hisseillä (pääaulan hissit H25 ja H26) viidenteen tai kuudenteen kerrokseen, josta kuljetaan käytävän päähän ja jatketaan hissillä H19 pohjakerrokseen. Esteetöntä reittiä ei ole opastettu kattavasti. Reitin varrella on muutamia heikkolaatuisia, käsin tehtyjä opasteita mainosten ja muiden viestien seassa. 
Ilmoitustaulujen ja useiden opasteiden valaistuksessa käytetään tällä hetkellä häikäiseviä ja epätasaisesti valaisevia spottivalaisimia, mikä vaikeuttaa ilmoitusten lukemista.
Kuva 7. Kerrosopasteen pistemäinen valaisin aiheuttaa häikäisyä ja jättää osan tekstistä varjoon. (Kuva: AR)

Kohteeseen tulee suunnitella ja toteuttaa yhtenäinen opastusjärjestelmä.
Esteettömät kulkureitit mm. ylioppilaskunnan toimistoon, kahvilaan ja kirjastokeskukseen tulee opastaa joko 5. tai 6. kerroksen kautta (ks. mitoitusohje 4).
Pääsisäänkäynnin yhteyteen tulee lisätä opastaulu ja karttaopaste.
Kaikki A4-pohjaiset kopiopaperiopasteet tulee korvata asianmukaisilla opasteilla. 
Ilmoitustaulujen ja opasteiden valaistus tulee muuttaa tasaiseksi ja häikäisemättömäksi (ks. mitoitusohje 9).

4.3.2 Käytävät
Käytävät ja kulkureitit rakennuksen sisällä ovat pitkiä. Käytäviä on vaikea hahmottaa kiiltävän lattian ja pintakuvioinnin vuoksi. Lisäksi lattiapintojen heijastukset antavat vaikutelman lattian liukkaudesta ja tekevät kulkemisen epävarmaksi. Käytävän yläpuolinen valaisinrivi toimii kuitenkin ohjaavana elementtinä erityisesti näkövammaisille henkilöille muuten vaikeasti hahmotettavalla käytävällä. Joillakin kulkureiteillä käytävän valaistuksen voimakkuus vaihtelee suuresti (50–200 lx). 
Kuva 8. Käytävän yläpuolinen valaisinrivi toimii ohjaavana elementtinä muuten vaikeasti hahmotettavalla käytävällä. (Kuva: AR)

Käytävälamput tulee vaihtaa valaistusvoimakkuudeltaan samanlaisiksi lamppujen vaihtojen yhteydessä. Valaistuksen tulee olla tasainen ja häikäisemätön, ja erityisesti risteyskohtien tulee olla hyvin valaistut (ks. mitoitusohje 9).

4.3.3 Portaat
Useissa portaissa käsijohde on ainoastaan yhdellä puolella tai puuttuu kokonaan. Henkilöiden, jotka eivät jostain syystä voi käyttää kuin toista kättään, on vaikeaa tai mahdotonta kulkea portaissa käsijohteen ollessa ns. väärällä puolella. Ainoastaan osassa portaita askelmat on merkitty kontrastiraidoilla. Lisäksi useassa porrashuoneessa on hämärä ja vaihteleva valaistusvoimakkuus. Porrashuoneissa on kuitenkin selkeät kerrosopasteet ja eri kerroksilla on omat tunnusvärinsä. Tunnusvärien käyttöä voisi hyödyntää laajemminkin kohteen opastuksen uusimisen yhteydessä. 
Kuva 9. Porrasaskelmissa on hyvät kontrastimerkinnät, mikä auttaa havaitsemaan myös
portaan muuttuvan muodon. (Kuva: AR)
Kuva 10. Portaissa on heikko valaistusvoimakkuus ja askelmat eivät hahmotu selkeästi. (Kuva: AR)

Kuva 11. Kerroksilla on omat tunnusvärit. (Kuva: AR)

Portaisiin tulee lisätä molemminpuoliset käsijohteet (ks. mitoitusohje 5) ja kontrastiraidat jokaisen askelman etureunaan (ks. mitoitusohje 6).
Porrashuoneiden valaistusta tulee parantaa (ks. mitoitusohje 9).

4.3.4 Hissit
Rakennuksessa on yhteensä 15 hissiä. Seuraavat hissit sijaitsevat kartoitetuilla reiteillä tarjoten vaihtoehtoisen portaattoman kulkuyhteyden. Hissien numerointi raportissa vastaa hissien numerointia kohteessa. 
Pääaulan hissit (H25 ja H26)
Hissit sijaitsevat pääaulassa informaatiopisteen takana. Kulkua hisseille ei ole opastettu. Hissit kulkevat uloskäyntikerroksen (2 krs.) lisäksi kerroksiin 4–8. Hissien kerrosopasteessa ilmoitetaan harhaanjohtavasti myös 9. kerros. Hissien ulkopuolella ei ole kerrosmerkintöjä.
Hissit vastaavat mitoitukseltaan toisiaan. Hissikorit ovat ahtaita, hississä ei mahdu kääntymään ympäri apuvälineiden kanssa, vaan hissistä on peruutettava ulos. Hälytyspainikkeet ovat liian korkealla. Hisseissä on tukikaide ja peili. Peilin alareuna on kuitenkin liian korkealla, jotta lyhytkasvuinen tai pyörätuolia käyttävä henkilö näkisi siitä itsensä. Hissin valaistusvoimakkuus on liian alhainen. Hissin hälytysjärjestelmä ei palvele kuulovammaisia henkilöitä, sillä hississä ei ole mahdollisuutta tehdä hälytystä tekstiviestillä.
Kuva 12. Pääaulan hissit 25 ja 26. (Kuva: JS)

Hisseille tulee järjestää opastus (ks. mitoitusohje 4).
Hissien kerrosopasteiden luettavuutta tulee parantaa. Lisäksi tulee tarkistaa opastuksen vastaavuus muiden opastaulujen kanssa. (ks. mitoitusohje 4).
Hissien ovien yhteyteen, jokaiseen kerrokseen, tulee lisätä selkeät, tummuuskontrastina erottuvat kerrosmerkinnät.
Hissien hälytyspainikkeet tulee siirtää oikealle korkeudelle ja hisseihin tulee lisätä hälytysmahdollisuus myös tekstiviestin avulla (ks. mitoitusohje 6). 
Hisseihin tulee asentaa lisäpeilit olemassa olevien alle. 
Hissien valaistusta tulee parantaa (ks. mitoitusohje 9).

Tavarahissi (H21)
Hissi sijaitsee pääaulassa. Hissi on hankalasti löydettävissä kulman takana ja kulkua hissille ei ole opastettu. Hissin ulkopuolella ei ole kerrosmerkintöjä, ja ovi ei hahmotu seinäpinnasta. 
Hissillä pääsee kaikkiin kerroksiin 3. kerrosta lukuun ottamatta. Hissikori on tarpeeksi tilava, joten hississä mahtuu kääntymään ympäri pyörätuolillakin ja hissistä on helppo poistua. Hissin yleisvalaistus on hyvä. Hissin painikkeet eivät kuitenkaan erotu selkeästi taustasta ja sekä hälytyspainike että kulkukortinlukija ovat liian korkealla. Hissin hälytysjärjestelmä ei palvele kuulovammaisia henkilöitä, sillä hississä ei ole mahdollisuutta tehdä hälytystä tekstiviestillä.
Kuva 13. Hissiä (H21) on vaikea hahmottaa harmaasta seinästä. (Kuva: JS)

Kuva 14. Kulkukortinlukija on asennettu liian korkealle. (Kuva: JS)

Hissille tulee järjestää opastus (ks. mitoitusohje 4).
Hissin oven hahmottamista seinästä tulee parantaa. 
Hissien ovien yhteyteen, jokaiseen kerrokseen, tulee lisätä selkeät, tummuuskontrastina erottuvat kerrosmerkinnät.
Hissi painikkeiden hahmotettavuutta tulee parantaa, ja hälytyspainike sekä kulkukortinlukija tulee siirtää alemmas (ks. mitoitusohje 6).
Hissiin tulee lisätä hälytysmahdollisuus myös tekstiviestin avulla. 

Hissi (H19)
Hissi sijaitsee rakennuksen pohjoispäädyssä ja kulkee kaikkiin kerroksiin. Kulkua hissille ei ole opastettu, mutta hissin sijainti erottuu hyvin oven ja maton muodostaman tummuuskontrastin avulla. Hissin ulkopuolella ei ole kerrosmerkintöjä. Hissikorin sisällä olevan kerrosopasteen lukemista vaikeuttaa kiiltävä pinta ja tekstin pieni kirjasinkoko. 
Hissin kori on tarpeeksi tilava. Hissin yleisvalaistus on hyvä. Hissin ohjauspaneeli on sopivalla käyttökorkeudella, mutta uloskäyntikerroksen painike ei erotu muista painikkeista. Ohjauspaneeliin kerrospainikkeiden viereen on lisätty opastekstejä, mutta ne ovat epäselviä ja käytetty kirjasinkoko on liian pieni. Hissin hälytyspainike on liian korkealla ja hälytysjärjestelmä ei palvele kuulovammaisia henkilöitä, sillä hississä ei ole mahdollisuutta tehdä hälytystä tekstiviestillä. Hississä on tukikaide.     
Kuva 15. Hissin 19 ovi erottuu tummuuskontrastina seinästä. (Kuva: AR)

Kuva 16. Ohjauspaneeliin kerrospainikkeiden viereen lisätyt tekstit eivät erotu. (Kuva: AR)

Hissille tulee järjestää opastus (ks. mitoitusohje 4).
Hissin kerrosopasteiden luettavuutta tulee parantaa (ks. mitoitusohje 4).
Hissin ovien yhteyteen, jokaiseen kerrokseen, tulee lisätä selkeät, tummuuskontrastina erottuvat kerrosmerkinnät.
Uloskäyntikerroksen painikkeen tulee erottua muista painikkeista (ks. mitoitusohje 6).
Hissin hälytyspainike tulee siirtää oikealle korkeudelle ja hissiin tulee lisätä hälytysmahdollisuus myös tekstiviestin avulla (ks. mitoitusohje 6).

Hissit 1 (ns. maisemahissit)
Hisseille on suora kulkuyhteys Hämeentie 135 A sisäänkäynniltä. Sijainti on opastettu ja hissien ovet erottuvat tummuuskontrastina seinästä. Hissien kerrosmerkintä on maalattu suurikokoisin numeroin siniselle pohjalle ja toistuu jokaisessa kerroksessa.
Hissit vastaavat mitoitukseltaan toisiaan. Hissikorit eivät ole tarpeeksi tilavia pyörätuolin käyttäjän kannalta. Hissien yleisvalaistus on hyvä. Hissien ohjauspaneelit ovat sopivalla korkeudella. Hisseissä on tukikaide ja alas asti ulottuva peili. Peilin alareunasta puuttuu peiliä suojaava potkulevy, minkä vuoksi esim. pyörätuolin jalkalauta voi vahingossa särkeä peilin. Hissin hälytysjärjestelmä ei palvele kuulovammaisia henkilöitä, sillä hississä ei ole mahdollisuutta tehdä hälytystä tekstiviestillä.
Kuva 17. Kerrosmerkintä erottuu selkeästi taustastaan. (Kuva: AR)

Hisseihin tulee lisätä hälytysmahdollisuus myös tekstiviestin avulla. 
Hissien peileihin tulee lisätä potkulevy (ks. mitoitusohje 6).

	

4.4 Tilakokonaisuudet
4.4.1 Pääaula
Pääaulasta ei ole suoraa kulkuyhteyttä rakennuksen kaikkiin tiloihin. Selkeä opastaulu heti sisäänkäynnin yhteydessä helpottaisi suunnistautumista. Nyt ensimmäinen opaste tiloista on kulman takana, hissien (H25 ja H26) ovien yläpuolella oleva kerrosopaste. Kerrosopasteen lukemista vaikeuttavat opasteen kiiltävä pinta ja versaalein (isoilla kirjaimilla) kirjoitettu teksti. Informaatiopistettä vastapäätä on seinään maalattu, heikkokontrastinen pohjapiirros Lume-keskuksen tiloista. Pohjapiirrosta on vaikea hahmottaa, ja se peittyy osittain esitetelineiden taakse.
Korkeakoulun informaatiopiste sijaitsee pääaulassa, heti vasemmalla sisäänkäynniltä katsottuna. Palvelutiskiä on hankala hahmottaa muun muassa voimakkaasti heijastelevan lasipinnan vuoksi ja lasipinnalla olevasta tekstistä on vaikea saada selvää. Palvelutiski on ainoastaan seisovan asiakkaan korkeudella eikä siten mahdollista asioimista esimerkiksi pyörätuolista käsin. Informaatiopisteessä ei ole induktiosilmukkaa, joka palvelisi kuulovammaisia asiakkaita. Aulassa ei ole varsinaista odotustilaa eikä istuimia. 
Vaatesäilytystila ja esteetön wc (ks. Esteetön wc pääsisäänkäynnin yhteydessä) sijaitsevat muutamaa porrasta alempana kuin pääaula, mutta ovat esteettömästi saavutettavissa porrashissin avulla. Porrasaskelmissa ei ole kontrastiraitoja eikä käsijohdetta. Portaiden yhteydessä olevaa porrashissiä voi käyttää itsenäisesti. Hissin kantokyky (225 kg), voi tosin rajoittaa sen käyttöä, sillä osa sähköpyörätuoleista painaa jo itsessään toista sataa kiloa. Lisäksi porrashississä ei ole korkeussuunnassa tarpeeksi vapaata tilaa, mikä vaikeuttaa hissin käyttämistä avustajan kanssa. Törmäysvaarasta on varoitettu mustakeltaisella varoitusmerkinnällä. Hissin alatasolla ei ole tarpeeksi vapaata tilaa, vaan hissin nostotasolta on poistuttava ja sille on noustava vinosti.
Vaatesäilytyksessä on järjestettyjen tilaisuuksien aikana palvelu, mutta muuten käytettävissä on kolikolla toimivia lokerokaappeja. Kaappien asennuskorkeudessa ja käytettävyydessä ei ole tällä hetkellä huomioitu lyhytkasvuisia tai pyörätuolia käyttäviä henkilöitä. Lisäksi muutamien kaappien ovet eivät pysy auki, mikä hankaloittaa niiden käyttämistä.
Kuva 18. Kerrosopastetta on vaikea lukea. (Kuva: AR)

Kuva 19. Pohjapiirrosta on vaikea hahmottaa ja se peittyy osittain esitteiden taakse. (Kuva: AR)

Kuva 20. Informaatiopiste sijaitsee pääaulassa. (Kuva: JS)

Pääsisäänkäynnin yhteyteen tulee lisätä selkeä opastaulu (ks. 4.4.1 Opastus).
Informaatiopisteeseen tulee hankkia palvelupistesilmukka ja siitä kertova T-opaste (ks. mitoitusohje 8). 
Aulaan tulee lisätä levähdys-/odotuspaikaksi istuin tai istuimia (ks. mitoitusohje 3).
Portaisiin tulee lisätä kontrastiraidat askelmien etureunojen erottamiseksi etenemistä ja lattiapinnasta (ks. mitoitusohje 6).
Portaisiin tulee lisätä käsijohde (ks. mitoitusohje 5).
Selvitetään onko mahdollista asentaa porrashissin tilalle tasonostin.
Säilytystilan kaappien käytettävyyttä tulee parantaa (ks. mitoitusohje 3).

4.4.2 Esteettömät wc-tilat
Esimerkkikorkeakoulun tiloissa on yhteensä viisi esteetöntä wc-tilaa: pääsisäänkäynnin yhteydessä, D-rapun aulassa, kirjastokeskuksessa sekä 6. ja 8. kerroksessa. Pilotissa kartoitettiin yhteensä kolme esteetöntä wc-tilaa. 
Esteetön wc pääsisäänkäynnin yhteydessä (1.5 krs.)
Kulku wc-tilaan on opastettu, mutta opasteesta puuttuu ISA-tunnus. Wc-tilan oven kynnys on luiskattu kulkemisen helpottamiseksi. Oven avaamiseen tarvittava voima on liian suuri ovensulkimen vuoksi. Ovessa ei ole vaakasuoraa lankavedintä, jonka avulla pyörätuolin käyttäjä voisi vetää oven perässään kiinni. Wc-tilassa on tarpeeksi vapaata tilaa pyörätuolin käyttäjälle. Wc-paperiteline on ulottuvilla käsituessa, mutta käsituet eivät ole malliltaan (wc-istuimeen kiinnitetty käsituki) tarpeeksi tukevat ja voivat aiheuttaa putoamisvaaran. Lisäksi käsijohteet ovat tiellä pyörätuolista istuimelle siirryttäessä ja käsitukien väli on liian ahdas.  Käsisuihkuun tai hälytysnaruun ei ole mahdollista ylettää wc-istuimelta. 
Tilan tummat seinät ja tumma lattia vaikeuttavat tilan hahmottamista, vaikka kalusteet erottuvatkin hyvin tummasta lattiasta ja seinäpinnoista. Valaistus on epätasainen ja peilin yläpuolinen valaisin on häikäisevä. Valokatkaisija ei erotu seinästä, sen sijaan hälytyksen palautuspainike erottuu helpommin.
Kuva 21. Wc-istuimen käsituet eivät ole tarpeeksi tukevat. (Kuva: AR)

Wc-tilaan ohjaavaan opasteeseen tulee lisätä ISA-tunnus (ks. mitoitusohje 4).
Ovensuljin tulee poistaa ja oven sisäpuolelle, saranapuolelle tulee asentaa lankavedin (ks. mitoitusohje 7).
Käsisuihkuun tulee voida ulottua wc-istuimelta (ks. mitoitusohje 7).
Hälytyslaitteeseen tulee asentaa painikkeet/narut, joihin on mahdollista ulottua wc-istuimelta ja lattialta (ks. mitoitusohje 7).
Seinä ja lattiapintojen tulee erottua toisistaan. Valaistusta tulee parantaa niin, että se on tasainen ja häikäisemätön (ks. mitoitusohje 9). Valokatkaisija tulee merkitä niin, että se erottuu tummuuskontrastina seinästä.
Käsijohteet tulee vaihtaa tukevaan ja ylös/alas kääntyvään malliin (ks. mitoitusohje 7).

Esteetön wc (6. krs)
Esteetön wc-tila sijaitsee kuudennen kerroksen aulassa, suoran kulkuyhteyden päässä hisseiltä. Oven vapaa kulkuaukko on liian kapea ja voi estää pääsyn wc-tilaan. Oven avaamiseen tarvittava voima on liian suuri ja oven avaaminen wc-tilan sisäpuolelta on pyörätuolista käsin hankalaa, koska oven aukeamispuolella ei ole tarpeeksi vapaata tilaa. Ovessa ei ole lankavedintä.
Wc-istuimen oikealla puolella (wc-istuimelle katsottaessa) eikä istuimen takana ole tarpeeksi vapaata tilaa. Tämä hankaloittaa tilan käyttöä, sillä pyörätuolista siirrytään wc-istuimelle joko istuimen oikealta tai vasemmalta puolelta käyttäjästä riippuen. Lisäksi istuimen tulee olla irti seinästä, jotta esimerkiksi manuaalista pyörätuolia pidempirunkoisella sähköpyörätuolilla on mahdollista peruuttaa wc-istuimen viereen oikealla kohdalle. Tilaa voidaan tarvita myös avustamistilanteissa.
Seinään kiinnitetty, ylös kääntyvä, malliltaan hyvä käsituki on ainoastaan istuimen toisella puolella. Pesuallas on sopivalla korkeudella, mutta vapaata polvitilaa ei ole tarpeeksi, jotta altaan ääreen pääsisi pyörätuolilla. Vaatekoukku ja saippuateline ovat sopivalla korkeudella, mutta käsipyyheautomaatin liiketunnistin on liian korkealla. Peilin alareuna on myös liian korkealla, jotta pyörätuolissa istuva henkilö näkisi itsensä peilistä. Wc-tilassa ei ole hälytyslaitetta.
Kuva 22. Pesualtaan sijoitus hankaloittaa oven avaamista (Kuva: AR)

Oviaukkoa tulee leventää seuraavan remontin yhteydessä (ks. mitoitusohje 7).
Oven sulkija tulee poistaa ja oven sisäpuolelle, saranapuolelle tulee lisätä lankavedin (ks. mitoitusohje 7).
Wc-istuimen toisellekin puolelle tulee lisätä käsituki (ks. mitoitusohje 7).
Pesualtaan käytettävyyttä tulee parantaa (vapaa polvitila) (ks. mitoitusohje 7).
Käsipyyheautomaatti ja peili tulee siirtää alemmas. (ks. mitoitusohje 7).
 Wc-tilaan tulee asentaa hälytyslaite, johon ulottuu wc-istuimelta ja lattialta (ks. mitoitusohje 7).

Esteetön wc kirjastokeskuksessa
Esteettömän wc-tilan sijaintia kirjastossa ei ole opastettu. Wc-tilan ovessa on pyörätuolisymboli, mutta ovi ei erotu tummuuskontrastina seinästä. Ovi on kevyt avata, mutta sulkemista helpottava lankavedin puuttuu oven sisäpuolelta. Pesualtaan sijainti liian lähellä ovea hankaloittaa oven avaamista sisäpuolelta.
Wc-istuimen sivuilla ei ole tarpeeksi vapaata tilaa, mikä voi kokonaan estää wc:n käyttämisen. Istuimen molemmilla puolilla on käsituet, mutta käsitukien kiinnitys wc-istuimeen hankaloittaa sekä siirtymistä wc-istuimelle että avustajan työtä. Wc-istuimelta on mahdollista ulottua wc-paperitelineeseen ja käsisuihkuun. 
Vaatekoukku, peili ja käsienkuivauslaitteen liiketunnistin ovat liian korkealla. Pesualtaan alla ei ole tarpeeksi vapaata polvitilaa. Lattian pintamateriaali on liukas ja aiheuttaa märkänä liukastumisvaaran. 
Wc-tilassa on hälytyslaite, johon ulottuu wc-istuimelta ja jolla voi hälyttää tarvittaessa paikalle kirjaston henkilökunnan. Ovi on avattavissa ns. vahtimestarin avaimella, mutta kartoitushetkellä sitä ei ollut kirjaston tiloissa saatavilla. 

Selvitetään mahdollisuus laajentaa wc-tilaa. Samassa yhteydessä on järjestettävä tarpeeksi vapaata tilaa oven aukeamispuolelle wc-tilan sisäpuolella (pesualtaan siirto). (ks. mitoitusohje 7.)
Oven hahmotettavuutta seinästä tulee parantaa.
Oven sisäpuolelle, saranapuolelle tulee asentaa vaakasuuntainen lankavedin (ks. mitoitusohje 7).
Käsijohteet tulee vaihtaa tukevaan ja ylös/alas kääntyvään malliin (ks. mitoitusohje 7).
Lattian pintamateriaali tulee käsitellä tai vaihtaa märkänäkin luistamattomaksi (ks. mitoitusohje 7).
Wc-tilaan tulee lisätä vaatekoukkuja kahdelle korkeudelle (ks. mitoitusohje 7).
Peiliä tulee laskea alemmas tai asentaa lisäpeili olemassa olevan alapuolelle (ks. mitoitusohje 7).
Käsipyyheteline ja saippuateline tulee siirtää alemmas (ks. mitoitusohje 7).
Pesualtaan käytettävyyttä tulee parantaa (vapaa polvitila) (ks. mitoitusohje 7).
Lainaustiskille tulee varata wc:n avain hätätilanteita varten.

4.4.3 Ylioppilaskunnan kahvila Cafe Kipsari
Cafe Kipsari on ylioppilaskunnan ylläpitämä kahvila/ravintola, joka toimii iltaisin opiskelijoiden illanviettopaikkana. Esteetön kulkureitti pääsisäänkäynniltä tilaan kulkee hisseillä H25/H26 kuudenteen kerrokseen ja sieltä hissillä H19 kellarikerrokseen.  Ensimmäiset varsinaiset opasteet tilaan ovat vasta kellarikerroksen käytävän seinillä. Iltaisin käynti tiloihin tapahtuu ulkokautta, mutta reitillä on portaita. Ulkoportaiden reunaan asennettu, polkupyörien kuljettamiseen tarkoitettu metalliluiska vaikeuttaa käsijohteen käyttöä ja on todella vaarallinen heikkonäköisten henkilöiden kannalta. Portaiden toisella puolella käsijohteena toimii kaide. Esteetön reitti sisäkautta on tarvittaessa järjestettävissä henkilökunnan avustuksella. Tilassa ei ole esteetöntä wc:tä.
Kahvilassa on melko hämärä yleisvalaistus, joka vaihtelee tilan eri osissa. Tilan pinnat ja kalusteet ovat tummia, joten kalusteita on vaikea hahmottaa. Heikko valaistus aiheuttaa ongelmia varsinkin sisäänkäynnin tuulikaapissa, jossa on lisäksi huonosti erottuva tasoero. 
Kahvilassa on tarpeeksi vapaata tilaa liikkumiseen myös apuvälineiden kanssa. Istuimia on muutamilla eri korkeuksilla ja pöydän ääreen mahtuu pyörätuolilla. Palvelutiski ei kuitenkaan ole toimiva pyörätuolin käyttäjän kannalta, koska se on liian korkealla eikä tiskin alla ole tarpeeksi vapaata polvitilaa. Lisäksi palvelutiskin sijainti ei ole helposti hahmotettavissa.
Tila on melko kaikuisa. Keskustelua häiritsevää taustaääntä aiheuttavat keittiö ja muut tilassa olevat asiakkaat. Kuulovammaisen henkilön on vaikea saada puheesta selvää näin meluisassa ympäristössä. Tilaa käytetään myös musiikkiesityksiin, ja tilassa on äänentoistolaitteita. Seinillä olevia paneeleita voi kääntää, jolloin tilan akustiikkaa voidaan jonkin verran säätää. Tilassa ei ole induktiosilmukkaa tai vastaavaa äänensiirtojärjestelmää, joka olisi kuulovammaisille kuulolaitteen käyttäjille tarpeen illanviettojen ohjelman seuraamiseen.  
Kuva 23. Ulkoportaiden reunassa oleva polkupyöräluiska on vaarallinen. Kuva: NK)

Kuva 24. Kahvilan pöytien ääreen mahtuu hyvin myös pyörätuolilla. (Kuva: JR)

Opastus tulee uusia kokonaisuudessaan (ks. 4.3.1 Opastus).
Tilan valaistusta tulee parantaa (ks. mitoitusohje 9).
Sisäportaiden ja tuulikaapissa olevan tasoeron havaittavuutta tulee parantaa (valaistus ja kontrastimerkinnät).
Palvelutiskin hahmottumista tulee parantaa (palvelutiskin tulee erottua tummuuskontrastina ympäristöstä).
Tilaan tulee asentaa induktiosilmukka tai muu äänensiirtojärjestelmä ja tilaa tulee vaimentaa. (ks. mitoitusohje 8).
Tilan yhteyteen tulee järjestää esteetön wc.
Ulkoportaiden metalliluiska tulee poistaa tai erottaa käsijohteella.
Ulkoportaiden kaiteeseen tulee lisätä käsijohde (ks. mitoitusohje 5.)

4.4.4 Ylioppilaskunnan toimisto
Ylioppilaskunnan toimistoon (TOKYO) on esteetön kulkuyhteys pääsisäänkäynniltä hisseillä H25/H26 kuudenteen kerrokseen ja sieltä hissillä H19 kellarikerrokseen. Pääsisäänkäynnin yhteydessä ei ole opastusta toimistoon. Ensimmäinen opaste löytyy kuudennen kerroksen hissin oven ulkopuolelta seinästä. Kartoitushetkellä käytössä olevat monistetut karttapohjat ovat erittäin hankalia näkövammaisten henkilöiden kannalta, ja vaativat keneltä tahansa aikaa ymmärtämiseen. Kellarikerroksessa on käytetty keltaista opastenuolta, joka ei kuitenkaan erotu seinästä tummuuskontrastin avulla. 
Ylioppilaskunnan tiloissa on kaksi palvelupistettä, odotustila, kokoustila sekä henkilökunnan keittiötilat. Kartoituksessa tilaa tarkasteltiin asiakkaan näkökulmasta. Toimistoon on esteetön sisäänkäynti ja siellä on riittävästi vapaata tilaa. Asiointipöydät ovat toimivia myös pyörätuolin käyttäjän kannalta. Asiointitiskin valaistusvoimakkuus ei ole riittävä. Odotustilassa on sohva ja käsinojallisia istuimia. Matto vaikeuttaa liikkumista pyörällisen apuvälineen kanssa.
Tilan katto- ja seinäpinnat ovat betonia ja tiiltä, kalusteet pääasiassa pehmustettuja.  Tilan jälkikaiunta-aika suhteellisen lyhyt, taputustestillä arvioiden noin 1 s. Taustamelun äänenpainetasoksi saatiin mitattua noin 40 dB(A).  Tilassa ei ole induktiosilmukkaa.
Kuva 25. Paperille kopioitu karttaopaste on hankala kenen tahansa hahmottaa (Kuva: AR)
                  
Kuva 26. ja 27. Opasteen tulisi erottua tummuuskontrastinataustasta, pelkkä värikontrasti ei ole riittävä. (Kuvat: AR)

Kuva 28. Toimiston pöydän ääreen pääsee myös pyörätuolilla. (Kuva: AR)

Opastus tulee uusia kokonaisuudessaan (ks. 4.3.1 Opastus ja mitoitusohje 4).
Asiointitiskille tulee hankkia palvelupistesilmukka (ks. mitoitusohje 8) ja kohdevalaisin, joka voidaan tarvittaessa ottaa käyttöön.
Matto tulee poistaa tai vaihtaa paikallaan pysyvään malliin.

4.4.5 Kirjastokeskus Aralis
Kirjastokeskus on kaikille avoin julkinen kirjasto, joka kokoaa saman katon alle Helsingin kaupunginkirjaston Arabianrannan kirjaston sekä kolme taidekirjastoa:
Taideteollisen korkeakoulun kirjaston, Stadian kulttuurialan kirjastopalvelut ja
Pop & Jazz Konservatorion kirjaston. 
Päästäkseen korkeakoulun pääsisäänkäynniltä kirjastokeskukseen on kuljettava hisseillä H25/H26 kuudenteen kerrokseen, josta käytävän päästä maisemahisseillä alas kolmanteen kerrokseen. Reitti on opastettu vasta kuudennesta kerroksesta alkaen. Pääsisäänkäynniltä lähtee myös toinen, paremmin opastettu reitti kirjastokeskukseen, mutta tällä reitillä on useita portaita. 
Arabiankadun puoleiselta sisäänkäynniltä tultaessa esteetön kulkuyhteys toisessa kerroksessa sijaitsevaan kaupungin kirjastoon on järjestetty pystyhissillä, mutta sitä ei ole merkitty opasteella. Pystyhissin painonapin ohjeteksti ei ole kokonaan nähtävissä. Hissin ylätasanteen edessä ei ole tarpeeksi vapaata tilaa pyörätuolille tai lastenvaunuille kirjaston hälytysporttien vuoksi, ja hissin kääntyvää automaattiovea joutuu väistämään hankalasti peruuttaen. Lisäksi ylätasanteella, hissin ja lasiseinän väliin jää vaarallinen rako, johon esimerkiksi lastenvaunujen pyörät voivat luiskahtaa.
Kuva 29. Ohjeteksti jää piiloon. (Kuva: NK)
Kuva 30. Tasonostimen edessä ei ole tarpeeksi vapaata tilaa. (Kuva: AR)

Kuva 31. Seinän vieressä on luiskahtamisvaaran aiheuttava rako. (Kuva: AR)

Kolmannessa kerroksessa sijaitsevaan korkeakoulun kirjastoon pääsee Arabiankadun puolelta maisemahisseillä (Hissit 1), mutta kaupunginkirjaston puolelta ainoastaan portaita pitkin. Esteetön kulkureitti järjestyy pystyhissin ja ns. maisemahissien kautta, mutta reittiä ei ole opastettu kaupunginkirjaston puolelta. 
Taideteollisen korkeakoulun kirjaston pääsisäänkäynti on kolmannessa kerroksessa. Pääsisäänkäynti ei ole itsenäisesti käytettävissä, ts. oven avaamiseen tarvittava voima on liian suuri. Sisäänkäynnille on asennettu henkilökunnan hälyttämistä varten ovikello edellisen esteettömyysarvioinnin tuloksena, mutta ovikello asennettiin tuolloin liian korkealle. Sisäänkäynnin valaistus on hämärä ja lasiovessa olevaa tekstiä (kirjaston aukioloajat) on vaikea lukea lasipinnan heijastusten vuoksi.  Lasiovesta puuttuvat myös kontrastimerkinnät ja suojaava potkulevy.

Opastus tulee uusia kokonaisuudessaan (ks. 4.3.1 Opastus).
Pystyhissi: ohjeteksti tulee sijoittaa näkyville (ks. mitoitusohje 4). Hissin kerrostasanteen edustan ja lasiseinän väliin jäävä aukko tulee peittää. Oven avautumiseen tarvittava tila tulee merkitä lattiaan, jotta odottaminen oikeassa paikassa on mahdollista. Hälytysportit tulee siirtää pois pystyhissin oven edestä (ks. mitoitusohje 6).
Kirjaston sisäänkäynti: Sisäänkäynnin ovi tulee muuttaa automaattioveksi, jolloin ovikelloa ei tarvita. Ovikello tulee kuitenkin ennen tätä toimenpidettä siirtää alemmas (ks. mitoitusohje 3). Sisäänkäynnin valaistusta ja opasteen luettavuutta tulee parantaa (ks. mitoitusohje 9). Sisäänkäynnin lasioveen tulee lisätä kontrastimerkinnät ja potkulevy (mitoitusohje 2). 

Lainaustiski
Kirjaston lainaustiski mahdollistaa asioinnin sekä seisten että istuen. Lainaustiskin valaistusvoimakkuus on liian matala, se vaihtelee 200–300 luksin välillä. Lainaustiskillä ei ole induktiosilmukkaa.
Kuva 32. Kirjaston lainaustiski on kahdella korkeudella. (Kuva: NK)

Lukusali
Kirjaston lukusalin sisäänkäyntiä on vaikea hahmottaa, koska ovi ei erotu tummuuskontrastina ja sisäänkäynnin edustan valaistus ei ole tarpeeksi voimakas. Oven vapaa kulkuaukko on liian kapea eikä oven aukeamispuolella ole tarpeeksi vapaata tilaa avata ovea esim. pyörätuolista käsin. Lisäksi oveen avaamiseen tarvittava voima on liian suuri. Lukusalissa on tarpeeksi vapaata tilaa ja pöydän ääreen pääsee pyörätuolilla. Lukusalin lasiseinä aiheuttaa törmäysvaaran, sillä kontrastimerkintä ei ole riittävä.
Kuva 33. Lukusalin lasiseinän kontrastiraita ei ole riittävä. (Kuva: NK)
Kalusteet ja varusteet
Kaupungin kirjaston käytävillä mahtuu liikkumaan apuvälineiden kanssa. Korkeakoulun kirjastoon johtava, alta avoin portaikko aiheuttaa törmäysvaaran näkövammaisella henkilölle, sillä yläpuolella olevia esteitä ei voi havaita valkoisella kepillä. Säilytyslokerot sijaitsevat portaan alapuolella, huonosti valaistussa tilassa eikä säilytystilan sijaintia ole opastettu. Säilytyslokeroiden käytettävyys on kuitenkin hyvä, lokeroita on eri korkeuksilla ja ovessa on suuret ja selkeät tummuuskontrastina taustastaan erottuvat numerot.
Kuva 34. Portaan alla on törmäysvaara.(Kuva: NK)

Kirjastossa on korkeussäädettäviä istuimia ja ATK-pöytien ääreen pääsee myös pyörätuolilla. Kirjaston työpisteiden ja lukutilan kalusteet erottuvat tummuuskontrastin avulla ympäristöstä. Kirjahyllyjen kohdevalaistusta oltiin kartoitushetkellä uusimassa.
Kuva 35. Työpisteen ääreen pääsee myös pyörätuolilla.(Kuva: NK)

Kuva 36. Työpisteiden kalusteet erottuvat tummuuskontrastina.(Kuva: NK)

Lainaustiskille tulee hankkia induktiosilmukka (palvelupistesilmukka) (ks. mitoitusohje 8).
Lainaustiskin valaistusta tulee parantaa (ks. mitoitusohje 9).
Lukusalin sisäänkäynnin valaistusta tulee parantaa (ks. mitoitusohje 9).
Lukusalin sisäänkäynnin oviaukkoa tulee leventää ja oven tulee olla kevyesti avattavissa (ks. mitoitusohje 2).
Lukusalin lasiseinä tulee merkitä selkeällä kontrastimerkinnällä (ks. mitoitusohje 2).
Kirjaston portaan alle joutumisvaara tulee estää esim. kalusteen avulla (ks. mitoitusohje 6).
Säilytyslokeroiden sijainti tulee merkitä ja tilan valaistusta tulee parantaa (ks. mitoitusohje 9).

4.4.6 Opintotuen palvelupiste
Opintotuen palvelupiste sijaitsee korkeakoulun viidennessä kerroksessa. Reitti pääsisäänkäynniltä kulkee hisseillä H25/H26. Reitti ei kuitenkaan ole esteetön opintotuen palvelupisteeseen saakka. Käytävällä on kolme porrasaskelmaa ja jyrkkä vaneriluiska. Portaissa ei ole käsijohdetta. Portaiden nousu ja etenemä eivät pysy tasaisina läpi portaiden, mikä aiheuttaa kompastumisvaaran. Luiska on käyttökelvoton pyörätuolilla tai pyörällisen apuvälineen kanssa liikkuvalle henkilölle. Opintotukihakemusten teline ja postilokero sijaitsevat käytävällä ennen portaita. Postilaatikko on liian korkealla pyörätuolin käyttäjiä tai lyhytkasvuisia henkilöitä ajatellen. Tilan valaistus on hämärä (noin 70 luksia).
Kuva 37. Portaiden nousu vaihtelee. (Kuva: AR)

Opintotuki on siirtymässä toisiin tiloihin. Uudessa toimitilassa tulee ottaa huomioon liikkumisen ja toimimisen esteettömyys käyttämällä asiantuntevaa suunnittelijaa.

4.4.7 Opintoasiainpalvelut 
Opintoasiainpalveluiden tiloja oltiin kartoitushetkellä uusimassa. Opastus tilaan on epäselvä: opasteissa käytetään vaihtelevasti tekstiä ”opintoasiat”, ”opintoasiainpalvelut” tai ”OOP”. Lisäksi opasteet ovat visuaalisesti erilaisia ja Hämeenkatu 135 A puoleisella sisäänkäynnillä opastetaan virheellisesti 2. kerrokseen. Opintoasiainpalveluiden sisäänkäyntiä oli kartoitushetkellä vaikea hahmottaa lasipinnasta, varsinkin liukuoven ollessa suljettuna.
Kuva 38. Sisäänkäyntiä on vaikea hahmottaa lasiseinästä. Kuva: JS)

Opastus opintoasiainpalveluun tulee selkeyttää. Nimen tulee olla yhdenmukainen kaikissa opasteissa.
Opintoasiainpalvelun sisäänkäynnin kohdalle tulee lisätä opaste sisäänkäynnin sijainnin hahmottamiseksi lasiseinästä (ks. mitoitusohje 4).

4.4.8 Kahvila
Korkeakoulun kahvila sijaitsee Esimerkkikorkeakoulun viidennessä kerroksessa. Parhaiten kahvilaan pääsee pääsisäänkäynniltä tavarahissillä H21 tai hisseillä H25/H26. Opastus kahvilaan on pääsisäänkäynnillä hissien H25/H26 ovien yläpuolella sekä hissin kerrosopasteessa. 
Kahvilan palvelutiski on sopivalla korkeudella ja tiskissä on taso tarjottimen liu’uttamiseksi. Palvelutiskillä ei ole induktiosilmukkaa. Kalusteet erottuvat selkeästi tummuuskontrastina. Pyöreiden pöytien äären on hankala päästä pyörätuolilla, sillä polvitila jää ahtaaksi. Toisissa pöydissä pyöreä pöydänjalka estää pääsyn pöydän ääreen. 
Kuva 39. Kahvilan palvelutiski on toimiva pyörätuolia käyttävän henkilön kannalta. (Kuva: JS)
Kuva 40. Kahvilan kalustusta. (Kuva: JS)

Kahvilan kalustehankinnoissa tulee ottaa huomioon liikkumis- ja toimimisesteiset käyttäjät (ks. mitoitusohje 3).
Palvelutiskille tulee hankkia induktiosilmukka ja siitä kertova T-opaste (ks. mitoitusohje 8).

4.4.9 Taidetarvikekauppa
Taidetarvikekauppa Kynä ja Paperi sijaitsee ensimmäisessä kerroksessa. Liikkeen sisäänkäynti ulkoa ei ole esteetön. Korkeakoulun pääsisäänkäynniltä pääsee taidetarvikekauppaan myös vaihtoehtoista, esteetöntä reittiä. Tämä reitti kulkee hissillä H25/H26 kuudenteen kerrokseen ja sieltä hissillä H19 ensimmäiseen kerrokseen. Reitti on pitkä, eikä sitä ole opastettu.
Taidetarvikekaupan esteettömällä kulkureitillä sijaitsevan sisäänkäynnin oven vapaa leveys on liian kapea. Ovella ei ole kynnystä.
Myyntitiskin korkeus on sopiva asioimiseen sekä seisten että istuen, mutta vapaata polvitilaa ei ole. Taidetarvikekaupan tilat ovat osittain ahtaat.  Kapein hyllyjen välinen käytävä oli vain 700 mm leveä, mikä vaikeuttaa tai estää kokonaan tilassa apuvälineiden kanssa liikkuvan henkilön asioimisen.  
Tilan ääniympäristö on verraten miellyttävä (suhteellisen lyhyt jälkikaiunta-aika eikä juurikaan häiritsevää taustamelua).  Tilassa olevat kalusteet ja myyntiartikkelit toimivat hyvänä äänenvaimentimena, vaikka tilan seinä- ja kattopinnat ovat ääntä heijastavia (betoni, lasi). Palvelutiskillä ei ole induktiosilmukkaa.
Kuva 41. Taidetarvikekaupassa on paikoin ahdasta liikkua. (Kuva: JR)

Taidetarvikekaupan ulkosisäänkäynti tulee korjata esteettömäksi. 
Opastus tulee uusia kokonaisuudessaan (ks. 4.3.1 Opastus). Vaihtoehtoinen esteetön reitti tulee opastaa samassa yhteydessä.
Oven vapaata kulkuaukkoa tulee leventää (ks. mitoitusohje 2).
Palvelutiskille tulee hankkia induktiosilmukka ja siitä kertova T-opaste (ks. mitoitusohje 8).
Kalusteet tulee järjestää uudelleen siten, että käytävillä on tarpeeksi liikkumistilaa (ks. mitoitusohje 3). 

4.4.10 Auditorio – Sampo Sali
Auditorio sijaitsee Lume-keskuksen tiloissa ensimmäisessä kerroksessa suoran kulkuyhteyden päässä pääsisäänkäynniltä. Reittiä ei ole opastettu. Sisäänkäynti tilaan on esteetön.
Auditorion katsomossa on kaksi pyörätuolipaikkaa, mutta ne ovat mitoitukseltaan liian ahtaita eivätkä mahdollista pyörätuolin kääntämistä. Pyörätuolipaikoille oli kartoitushetkellä kasattu esteeksi esitystekniikkaa ja kalusteita.
Auditorion portaissa ei ole kontrastiraitoja eikä käsijohteita. Esteetön reitti tilan etuosaan puhujan paikalle kulkee vaihtoehtoista reittiä kellarikerroksen kautta. Reittiä ei ole opastettu.
Auditoriossa on miellyttävä akustiikka. Auditorion seinät on vaimennettu noin 100 mm:n paksuisella mineraalivillakerroksella.  Vaimennusverhouksen edessä on noin 500 mm:n päässä metalliverkko. Tilan lattia on puuta ja kalusteet (istuimet) pehmustettuja.  Kattorakenteita ei vastavalon vuoksi voitu arvioida. 
Auditoriossa on kiinteä äänentoistojärjestelmä ja induktiosilmukka. Silmukan toimivuus testattiin UniVox-listener testilaitteella, joka kertoi silmukan kuuluvan koko tilassa lukuun ottamatta pientä katkosta takimmaisella penkkirivillä. Auditorion sisäänkäynnillä ei ole induktiosilmukasta kertovaa T-opastetta.

Opastus tulee uusia kokonaisuudessaan (ks. 4.3.1 Opastus). Vaihtoehtoinen esteetön reitti tulee opastaa samassa yhteydessä.
Pyörätuolipaikat tulee muuttaa riittävän tilaviksi (syvyys vähintään 1500 mm) ja irtotavarat tulee siirtää pois.
Portaisiin tulee lisätä kontrastiraidat ja käsijohteet seinän puolelle (ks. mitoitusohje 5).
Sisäänkäynnin yhteyteen tulee lisätä induktiosilmukasta kertova T-opaste.

4.4.11 Kokous- ja opetustilat
Opetustila 
Opetustila sijaitsee kahdeksannessa kerroksessa. Tilaan kuljetaan pääsisäänkäynniltä hisseillä H25/H26. Tilan sisäänkäynnin ovea on vaikea hahmottaa samanvärisestä seinästä. Ovi on tarpeeksi leveä ja ovella ei ole kynnystä.
Opetustilassa on tarpeeksi vapaata tilaa.  Kalusteiden välissä mahtuu liikkumaan ja pöydän ääreen pääsee hyvin pyörätuolilla. Kalusteet myös erottuvat tummuuskontrastin avulla ympäristöstä, mikä on tärkeää näkövammaiselle opiskelijalle.
Tilan kattopinta on betonia, osin vaimennettu.  Seinät ovat betoni- ja tiilirakenteita, lattia muovimattoa. Tilan jälkikaiunta-aika on taputustestin mukaan noin 1 s. Taustamelun äänenpainetaso esityslaitteiston ollessa päällä on noin 43 dB(A), laitteiden ollessa sammuksissa noin 37 dB(A). Tilassa on kiinteä äänentoistojärjestelmä, mutta ei induktiosilmukkaa. Puheen kuulemista vaikeuttaa tilan kapea muoto ja AV-laitteiden sijainti tilan keskellä (taustahurinaa). Tilan keskellä olevat pilarit ja esityslaitteisto ovat myös näkemäeste ja etenkin kuulovammaisen on valittava paikkansa siten, että esitelmöitsijän huulion (suun liikkeiden) seuraaminen on mahdollista.
Valaistus on riittävä.  Takaseinällä olevat ikkunat ovat pimennettävissä, joten luonnonvalo ei aiheuta häikäisyongelmaa.
Kuva 42. Kahdeksannen kerroksen opetustila. (Kuva: JR)

Oven hahmotettavuutta seinästä tulee parantaa.
Opetustilaan tulee lisätä induktiosilmukka ja siitä kertova T-opaste (ks. mitoitusohje 8). Lisäksi tilan esitystekniikka tulee sijoittaa siten, ettei laitteista kuuluva hurina haittaa kuulemista.
Tilaan tulee hankkia muutamia säädettäviä pöytiä ja tuoleja (ks. mitoitusohje 3).

Hallituksen kokoushuone
Hallituksen kokoushuone sijaitsee kuudennessa kerroksessa. Tilaan kuljetaan pääsisäänkäynniltä hisseillä H25/H26. Kokoushuoneen sisäänkäynti on esteetön. Tilan ahtaus etenkin kokouspöydän ympärillä rajoittaa liikkumista tilassa apuvälineiden kanssa. Lisäksi pöydän polvitilan syvyys rajoittaa pääsyä pöydän ääreen pyörätuolilla. Kokoushuoneen pystynaulakossa on vaatekoukkuja useammalla korkeudella (1100–1800 mm). Tilassa on puheviestintää häiritsevää kaikuisuutta. Tilan varustukseen kuuluu valkokangas ja fläppitaulu, mutta ei kiinteää äänentoistojärjestelmää eikä induktiosilmukkaa. 
Kuva 43. Hallituksen kokoushuone. (Kuva: AR)

Kalusteet tulee järjestää siten, että tilassa on tarpeeksi vapaata liikkumistilaa (ks. mitoitusohje 3).
Kalustehankinnoissa tulee ottaa huomioon liikkumis- ja toimimisesteiset käyttäjät (ks. mitoitusohje 3).
Tilaan tulee hankkia induktiosilmukka tai muu äänensiirtojärjestelmä ja mikrofoneja (ks. mitoitusohje 8) ja kokoushuoneen akustiikkaa tulee parantaa.

Neuvotteluhuone
Neuvotteluhuone sijaitsee kuudennessa kerroksessa. Tilaan kuljetaan pääsisäänkäynniltä hisseillä H25/H26. Tilan opaste on ovessa saranapuolella. Opasteessa on liian pieni kirjasinkoko, mikä hankaloittaa opasteen lukemista. Ovella ei ole kynnystä, mutta oven vapaa leveys on liian kapea. Lisäksi oven aukeaminen sisäänpäin tekee tilan ahtaaksi pyörätuolin käyttäjän kannalta. Vapaa kulkuväylä kalusteiden kohdalla on liian kapea, mutta kalusteet ovat siirrettävissä ja pöydän ääreen mahtuu pyörätuolilla. Valaistus on riittävä ja häikäisemätön. Tilassa ei ole induktiosilmukkaa.
Kuva 44. Neuvotteluhuoneen sisäänkäynti on ahdas. (Kuva: NK)

Tilaopaste tulee uusia (ks. mitoitusohje 4).
Oven vapaa kulkuaukko tulee leventää ja oveen tulee lisätä lankavedin (ks. mitoitusohje 7).
Tilaan tulee hankkia induktiosilmukka (esim. siirrettävä malli mikrofoneineen) (ks. mitoitusohje 8).

4.4.12 Henkilökunnan tilat 
Myös henkilökunnan tiloissa tulee huomioida esteettömyys (kahvitila, lepohuone, kopiointitila). Kahvitilassa on tarpeeksi vapaata tilaa ja pöydän ääreen pääsee pyörätuolilla.  Henkilökunnan keittiötilan työtason korkeus on sopiva, mutta työtason alla ei ole tarpeeksi vapaata polvitilaa. Osa kalusteista ja keittiökoneista on myös liian korkealla. Lepohuoneessa on valittavana erilaisia istuimia ja kalusteet erottuvat tummuuskontrastina. Lepohuoneen valaistus on säädettävissä (mahdollisuus myös kirkasvalohoitoon). Nykyiset wc-tilat ja kopiointihuone eivät sovellu mitoitukseltaan liikkumisesteisille. 
Kuva 45. Henkilökunnan kopiointitila on ahdas. (Kuva: AR)

Tilan yhteyteen tulee järjestää esteetön wc.
Keittiötilan työtason käytettävyyttä tulee parantaa (vapaa polvitila) (ks. mitoitusohje 3).
Kopiointitila tulee järjestää siten, että tilassa on tarpeeksi vapaata liikkumistilaa (pyörätuolin pyörähdysympyrä) (ks. mitoitusohje 3.) 
Varusteiden ja kalusteiden (mm. ensiapukaappi, mikro) tulee sijaita myös pyörätuolinkäyttäjän ulottuvilla.

5 Mitoitusohjeet

1) Liikkumisesteisen autopaikka
Liikkumisesteisen autopaikkoja tulee olla kaksi 50 autopaikkaa kohti, sen jälkeen yksi paikka lisää kutakin alkavaa 50 autopaikkaa kohti. 
Etäisyyden LE-autopaikalta sisäänkäynnille tulee olla mahdollisimman lyhyt, enintään 10 metriä.
LE-autopaikan leveys on vähintään 3600 mm ja pituus vähintään 5000 mm.
LE-autopaikan tulee sijaita mahdollisimman tasaisella kulkupinnalla, sillä autosta pyörätuoliin siirtyminen kaltevalla pinnalla on erittäin vaikeaa ja vaarallista (enimmäiskaltevuus on 2 % molempiin suuntiin).
Le-autopaikat varustetaan ISA-tunnuksella, joka kiinnitetään tolppaan tai seinään ja merkitään pysyvästi myös autopaikan päällysteeseen.

2) Sisäänkäynti

Sisäänkäynnin läheisyyteen, enintään 5 metrin etäisyydelle sisäänkäynnistä, varataan liikennemerkein osoitettu saattoliikenteen pysähtymispaikka.
Sisäänkäynnin edustan tulee olla tasainen ja siinä tulee olla vapaata, tasaista tilaa vähintään halkaisijaltaan 1800 mm:n kokoinen ympyrä.
Oven vapaan kulkuaukon tulee olla vähintään 850 mm.
Ovi on voitava avata ja sulkea yhdellä kädellä. Oven avaamiseen tarvittava voima ei saa ylittää 10 Newtonia, mikä vastaa noin yhtä kilogrammaa (10 N ≈ 1 kg).
Lasiovi-/seinä merkitään kontrastimerkinnöillä 1000 mm: ja 1400–1600 mm:n korkeudelle maasta tai lattiasta. Kontrastimerkinnän tulee erottua selkeästi lasipinnasta.

3) Kalusteet ja varusteet
Koodilukko / työaikapääte / oven avaamispainike tms. sijoitetaan oven aukeamispuolelle, 850 mm:n korkeudelle, vähintään 400 mm:n etäisyydelle nurkasta. Oven avaamispainikkeen sijoittamisessa tulee ottaa huomioon, että ovesta ehtii kulkea hitaammallakin vauhdilla sen ollessa auki ja ettei oven aukeaminen aiheuta törmäysvaaraa. 
Istuimia tulee olla useammalla eri korkeudella. Tavanomainen istuinkorkeus on noin 450 mm. Normaalikorkuisten istuinten lisäksi tarvitaan myös tavallista korkeampia kalusteita. Niiden sopiva istuinkorkeus on 500–550 mm. Pyörätuolinkäyttäjä pääsee siirtymään parhaiten 500 mm:n korkuiselle istuimelle. Lapsille ja lyhytkasvuisille henkilöille sopiva istuinkorkeus on 300 mm. Istuimen sopiva syvyys on 300–400 mm. Osassa istuimia tulee olla selkänoja ja käsinojat. Istuimen on oltava vaakasuora, ei takakenossa, sekä etureunaltaan pyöristetty, jottei se painaisi reiden takaosaa ja vaikeuttaisi verenkiertoa jaloissa. 
Kalusteiden tulee mieluiten olla siirrettäviä, ja ainakin osan kalusteista tulee olla korkeussäädettäviä.
Kalusteiden kohdalla tulee olla vapaata tilaa: käytävien tulee olla vähintään 900 mm leveitä ja käytävien käännöskohdissa tulee olla vähintään 1150 x 1150 mm kääntymistilaa. Jos kalusteiden kohdalla on pystyttävä kääntymään ympäri, tilaa tarvitaan halkaisijaltaan 1500 mm:n suuruinen ympyrä.
Pöydän sopiva korkeus on noin 800 mm ja vapaan polvitilan mitat ovat vähintään: korkeus 670 mm, syvyys 600 mm ja leveys 800 mm.
Vaatekaappien ja säilytyslokeroiden tulee olla helppokäyttöisiä ja pyörätuolista käsin käytettävissä. Tämä on mahdollista, kun lokeroita on sijoitettu eri korkeuksille, avausmekanismi on käytettävissä yhdellä kädellä, säilytyskalusteen edessä ei ole kiinteitä penkkejä ja kalusteen sokkeli on sisäänvedetty (syvyys on 150 mm ja korkeus 200 mm), jolloin pyörätuolin jalkatuki mahtuu kalusteen alle. Kaappien ja lokerikkojen numeroiden tulee olla riittävän isoja ja erottua selkeästi taustastaan sekä sijaita silmän korkeudella. Myös lukollisten kaappien ja lokeroiden avainten numeroinnin tulee olla selkeä.
Vaatetankoja ja -koukkuja on oltava eri korkeuksilla niin, että ne soveltuvat myös lapsille, lyhytkasvuisille ja pyörätuolia käyttäville henkilöille (korkeus 1100–1200 ja 1400–1600 mm). Naulakossa tulisi olla sisäänvedetty sokkeli, jotta pyörätuolilla pääsee vaatenaulakon ääreen.

4) Opasteet

Opasteiden tulee sijaita helposti havaittavassa paikassa ja niitä tulee päästä lukemaan läheltä. Pintamateriaalin opasteen edessä tulee olla kova ja tasainen, ja opasteen eteen ei saa sijoittaa kalusteita.
Opasteen tekstin tai kuvion tulee sijaita silmänkorkeudella (1400–1600 mm:n korkeudella lattiasta tai maasta).
Opasteen tekstin tai kuvion tulee erottua tummuuskontrastina. Parhaiten erottuvat tummat kuviot vaalealla pohjalla (sisältäpäin valaistussa opasteessa tulee olla tumma pohja ja vaaleat kuviot). Opasteen pinnan tulee olla himmeä ja häikäisemätön. Lasipintaisissa opasteissa tulee käyttää heijastamatonta lasia.
Huoneopasteiden (mm. wc-kyltit) tulee sijaita seinällä, oven avautumispuolella, silmän korkeudella. 

5) Käsijohteet ja kaiteet
Käsijohde asennetaan mieluiten kahdelle korkeudelle (700 mm ja 900 mm).
Käsijohteen tulee olla muodoltaan pyöreä (halkaisija 30–40 mm) tai pyöristetty (ympärysmitta 120–160 mm).  Käsijohde kiinnitetään alhaalta ja vähintään 45 mm irti seinästä, niin että kättä voi liu’uttaa johdetta pitkin.  
Käsijohteen tulee erottua ympäristöstä tummuuskontrastin avulla. Käsijohteiden päät tulee muotoilla niin, etteivät ne aiheuta kiinnitakertumisvaaraa. Käsijohteen tulee ulottua 300 mm yli portaan tai luiskan alkamis- ja päättymiskohdan, jotta portaan ja luiskan turvallinen käyttö on mahdollista.

6) Tasoerot

Portaat
Vapaan korkeuden portaiden alla tulee olla vähintään 2200 mm. Portaan alle joutuminen ja törmäysvaara tulee tarvittaessa estää esim. kaiteella, kalusteella tai istutuksella.
Portaan leveyden tulee olla vähintään 1200 mm, jotta kaksi ihmistä mahtuu kohtaamaan.
Portaat mitoitetaan askelrytmin mukaisesti siten, että etenemä on oikeassa suhteessa nousuun. Helppokulkuisen portaan mitoitus on: 2 x nousu + etenemä = 630 mm. Porrasaskelman nousu saa olla korkeintaan 160 mm ja etenemä vähintään 300 mm.
Portaan etenemien etureunassa tulee olla kontrastiraita, joka muodostaa tummuuskontrastin askelman etenemän värin kanssa. Kontrastiraitana voidaan käyttää esimerkiksi liukuestenauhaa. Tumma kontrastiraita erottuu paremmin vaaleista askelmista kuin vaalea tummista. Kontrastiraita tulee olla jokaisen askelman kohdalla. 

Luiska
Luiskan suositeltava pituuskaltevuus on 5 % tai loivempi ja maksimipituuskaltevuus on 8 %. Pitkissä luiskissa, joiden pituuskaltevuus on yli 5 %, tarvitaan 6 metrin välein vähintään kahden metrin pituinen vaakasuora välitasanne.

6) Tasoerot

Hissi
Hissin tulee sijaita helposti löydettävässä paikassa ja hissin sijainnin tulee olla tarvittaessa opastettu. Hissin oven tulee erottua tummuuskontrastina ympäröivästä seinästä. Hissin löytymistä voidaan helpottaa myös äänimajakan avulla.
Liikkumisesteisille henkilöille soveltuvan henkilöhissin, 8 hengen standardihissin, korin vähimmäismitat ovat: syvyys 1400 mm ja leveys 1100 mm. Oviaukon vapaa leveys on tässä tapauksessa 900 mm. Jos hissin oven leveys on vain 850 mm, otetaan huomioon, että ovesta on voitava ajaa kohtisuoraan. Läpikulkuhissi (automaattiovet molemmilla lyhyillä sivuilla) on toimiva ratkaisu, koska hissikorissa ei tarvitse kääntyä apuvälineiden kanssa ympäri.
Hissin kutsupainikkeen korkeus lattiasta on 900–1100 mm. Käyttöpainikkeiden tulee sijaita 900–1100 mm:n (vaakasuora painikerivi) ja 1300–1400 mm:n (pystysuora painikerivi) korkeudella lattiasta. Painikkeiden numeromerkinnän tulee aina olla koholla ja erottua tummuuskontrastin avulla taustasta. Uloskäyntikerroksen painonapin tulee olla väriltään poikkeava, esimerkiksi vihreä, ja 5 mm enemmän koholla kuin muut painonapit. Hissin painikkeissa tai näiden vieressä tulee olla myös pistemerkinnät (Braille).
Hälytyspainikkeen tulee sijaita 900–1100 mm:n korkeudella ja erottua muista painikkeista. Tiedon hälytyksen perillemenosta tulee välittyä sekä äänimerkillä (puheyhteys) että valomerkillä.  Hälytys tulee voida tehdä myös tekstiviestillä. Tämä on tärkeää kuulovammaisille ja kuuroille henkilöille, jotka eivät pysty käyttämään puheyhteyttä hälytyskeskukseen. 
Kokovartalopeili tulee suojata potkulevyllä (300 mm:n korkeudelle lattiasta). Seinänkorkuisia peilejä tulee välttää myös sen vuoksi, että ne voivat antaa näkövammaiselle henkilölle mielikuvan kulkuaukosta.

Pystyhissi ja porrashissi
Pystyhissit kulkevat tasolta toiselle pystysuoraan ja voivat olla kuilullisia tai kuiluttomia. Porrashissiä tulisi käyttää vain väliaikaisena ratkaisuna. Porrashissi kulkee portaiden suuntaisesti eikä tarvitse omaa hissikuilua
Pystyhissin ja porrashissin pysähdystasolla, oven välittömässä läheisyydessä tulee olla vähintään 1500 x 1500 mm vapaata kääntymistilaa.
Pystyhissin sekä porrashissin nimelliskuorman tulee olla vähintään 300 kg, jotta hissi kestäisi raskaankin pyörätuolin ja painavan matkustajan sekä mahdollisen avustajan.

7) Esteetön wc

Esteettömän wc-tilan opasteen tulee törmäysvaaran välttämiseksi sijaita seinässä oven avautumispuolella, silmän korkeudella (1400–1600 mm lattiasta), ei itse ovessa. Opasteessa tulee olla helppotajuinen symboli, kohokuvio ja selkeä tummuuskontrasti. Kirjaimet M ja N tai kukko ja kana eivät ole hyviä, sen sijaan helppotajuisia ovat ns. piparkakku-ukko ja -akka symbolit. Esteettömän wc:n tulee lisäksi olla merkitty kansainvälisellä pyörätuolisymbolilla (ISA-tunnus). Mahdollisen pistekirjoituksen tulee sijaita symbolin alla. 
Esteettömän wc-tilan oven vapaan kulkuaukon leveyden tulee olla vähintään 850 mm. Ovessa ei saa olla oven sulkijaa (ovipumppu), joka vaikeuttaa oven avaamista.
Oven sisäpuolella, saranapuolella, tulee olla vaakasuuntainen lankavedin (suositus koko oven levyinen vedin, 800 mm:n korkeudelle maasta), jonka avulla pyörätuolia käyttävä henkilö voi vetää oven perässään kiinni.
Esteettömässä wc:ssä tulee olla vapaata tilaa pyörätuolin kääntymiseen tarvittava, halkaisijaltaan 1500 mm:n suuruinen ympyrä. Vapaalla tilalla tarkoitetaan vapaata tilaa myös korkeussuunnassa, eli pyörähdysympyrään ei lasketa pesualtaan tai wc-istuimen alle jäävää tilaa.
Wc-istuimen käsitukien tulee olla tukevat ja henkilökuorman kestävät. Käsitukien tulee olla käännettävissä tai nostettavissa pois tieltä. Suositeltava on seinään kiinnitetty ja ylös salpautuva käsituki. Käsitukien tulee sijaita 800 mm:n korkeudella lattiasta tai olla korkeussäädettäviä. Käsitukien välisen tilan tulee olla 600 mm leveä. Lisäksi käsitukien tulee ulottua 200 mm wc-istuimen etureunan ohitse, jotta istuimelta ylös nouseminen olisi helpompaa. 
Käsisuihku ja wc-paperiteline asennetaan wc-istuimelta katsottuna etuviistoon ja korkeintaan 300 mm päähän istuimen etureunasta.
Saippuatelineet, käsipyyheautomaatit ym. asennetaan korkeintaan 900 mm:n korkeudelle lattiasta.
Peilin (pesualtaan yläpuolella) alareunan korkeuden tulee olla 800–900 mm ja yläreunan korkeuden 1800–2000 mm lattiasta. 

jatkuu…

7) Esteetön WC
Vaatetankoja ja -koukkuja on oltava eri korkeuksilla niin, että ne soveltuvat myös lapsille, lyhytkasvuisille ja pyörätuolia käyttäville henkilöille (korkeus 1100–1200 ja 1400–1600 mm). 
Käsienpesualtaan sopiva käyttökorkeus on 800 mm. Pesualtaan edessä tulee olla riittävästi esteetöntä tilaa (vähintään 1200 x 1200 mm). ja pesualtaan alla tulee olla riittävästi vapaata polvitilaa (leveys 800 mm, syvyys 600 mm ja korkeus 670 mm).
Wc-tilan seinäpintojen erottuminen tummuuskontrastin avulla lattiasta auttaa tilan hahmottamisessa. Lisäksi kalusteiden ja varusteiden tulee erottua tummuuskontrastina lattiasta ja seinistä.
Lattiamateriaalin tulee olla märkänäkin luistamaton.
Esteettömässä wc-tilassa on voitava hälyttää apua ongelmatilanteessa sekä wc-istuimelta että lattialta. Hälytyslaitteen on välitettävä tieto hälytyksen kytkeytymisestä sekä näkö- että kuulovammaisille henkilöille soveltuvalla tavalla. Oven lukituksen tulee olla avattavissa hätätilanteissa myös ulkopuolelta. Rakennuksissa, joissa on kiinteistönvalvontajärjestelmä, tulee turvahälytyksen esteettömistä wc- ja peseytymistiloista olla yhteydessä valvontaan.
Wc-tilassa tulee olla kaksi eri hälytyspaikkaa: naru, joka kiertää seinällä koko wc-tilan ympäri noin 200–300 mm:n korkeudella lattiasta (ulottuminen lattialta, naru ei ole siivouksen tiellä) sekä katosta roikkuva naru, joka ulottuu wc-istuimen etupuolella noin 800 mm:n korkeudelle lattiasta (ulottuminen wc-istuimelta, naru ei ole siivouksen tiellä)
- hälytysnarun tulee erottua tummuusastekontrastina wc-tilan muusta värityksestä (fluoresoitu naru erottuu myös valojen sammuessa)
- hälytysnarun yhteydessä tulee olla teksti-, symboli sekä pistekirjoitusopaste
- hälytysnarun yhteydessä tulee olla ääni- ja valomerkki (tieto hälytyksen onnistumisesta) 
- hälytysnarun yhteydessä tulee olla matkapuhelinnumero, johon voi soittaa tai lähettää tekstiviestin hätätilanteessa (tekstiviestimahdollisuus tärkeä kuulovammaisen henkilön kannalta)
- hälytyksen kuittauspainikkeen yhteydessä tulee ilmoittaa toimintaohjeet väärän hälytyksen sattuessa
- hälytyksen tulee ohjautua rakennuksen kiinteistön valvontajärjestelmään. Työajan ulkopuolella tai jos kiinteistössä ei ole valvontajärjestelmää, hälytyksen tulee ohjautua kiinteistön ulkopuolelle esim. vartiointiliikkeeseen.

8) Induktiosilmukka
- Induktiosilmukka on kuulokojeen käyttäjälle suunniteltu kuuntelun apuväline. Sen avulla siirretään ääni langattomasti vahvistettuna suoraan kuulokojeelle. Silmukan kautta kuuluu vain mikrofoniin puhuttu puhe eivätkä ympäristön häiriöäänet häiritse kuuntelua. Kuulokojeen käyttäjä voi siis kuunnella vahvistettua ääntä ilman taustahälyä ja juuri itselle sopivalla äänen voimakkuudella ilman, että normaalikuuloiset häiriintyvät äänen voimakkuudesta. Induktiosilmukoita on erilaisia käyttötarpeita varten.  Induktiosilmukalla varustetut tilat tai palvelutiskit merkitään siitä kertovalla symbolilla (T-merkki).
- Palvelupistesilmukka on joko kiinteä tai siirrettävä yhden palvelupisteen kattava induktiosilmukka esim. pankissa, postissa, hotellin vastaanotossa tai vastaavassa palvelupisteessä. Palvelupistesilmukka on tarkoitettu kuulon apuvälineeksi kahden ihmisen väliseen kommunikointiin.
- Kokoustilassa hyvä ratkaisu on jokaisen osallistujan edessä oleva pöytämikrofoni. Lähellä puhujaa olevan mikrofoni kerää puhujan äänen paremmin kuin kauempana, esim. kattoon kiinnitetty tai keskellä pöytää oleva mikrofoni, jonka tarkoituksena on kerätä kaikkien osallistujien äänet.  Häiriöäänet (paperien rapina, kalusteiden siirtelyn äänet, kahvikupin kilinä) ovat suhteellisesti kauempana lähellä puhujaa olevasta mikrofonista kuin keskeisellä paikalla olevasta mikrofonista.  Lähellä puhujaa olevalla mikrofonilla on siis parempi signaali-kohinasuhde. Jos esim. kokoustilassa on kiinteä kalustus, johdollisilla mikrofoneilla saadaan yhtä hyvin toimiva ratkaisu kuin käytettäessä langattomia mikrofoneja.  Mikrofonien langattomuus/johdollisuus kannattaa harkita aina tilanteen mukaan.

9) Valaistussuositukset

- sisääntuloaulat 200 lx (säädettävä valaistus 100–500 lx)
- asiakaspalvelupisteet, palvelutiskit 500–750 lx
- odotustilat, aulat, käytävät ym. 200–300 lx
- ilmoitustaulut 500 lx (pystytasossa)
- vaatesäilytys 300 lx, valoa myös naulakon yläosaan ja hattuhyllylle
- portaat, luiskat 300 lx (portaan alku- ja loppupäässä 500 lx)
- hissi 300 lx
- opetustilat 500 lx
- ruokailutilat 300 lx
- henkilökuntatilat 300 lx 
- kahvihuoneet 200 lx
- toimistotilat 500 lx
- wc-tilat 300 lx (yleisvalaistus ja peilivalaistus kasvojen korkeudella)

6 Toimenpide-ehdotukset

Toimenpiteiden luokittelu:
1 = Aiheuttaa vaaran (korjattava heti)
2 = Estää kulun tai toiminnan
3 = Vaikeuttaa kulkua tai toimintaa

T = Toimintatavan muutoksella järjestyvät asiat
H = Toimenpide voidaan tehdä huolto- ja kunnossapitotöinä
S = Toimenpide vaatii suunnittelua, päätöksen investoinnista tai rakenteellisia muutostöitä

   

Kohde
	Toimenpide	1	2	3	T	H	S	Vastuutaho	Suorittaja	
Kulkuyhteydet sisäänkäynnille	Opastus pysäköintipaikalta pääsisäänkäynnille
			x		x	x			
	LE-autopaikkojen lisääminen pysäköintihalliin
		x	
		x
				
	Saattoliikenteelle merkitty paikka			x		x				
Sisäänkäynnit 

Pääsisäänkäynti (Hämeentie 135 C)	Rakennusluvan selvittäminen pääsisäänkäynnin katokselle			x			x			
	Kontrastimerkintöjen lisääminen lasioviin ja valaistuksen parantaminen	x				x				
	Pääsisäänkäynnin korjaaminen esteettömäksi: automaattiovet, kynnyksen madaltaminen
			x			x			
	Opastuksen järjestäminen
			x		x	x			
	Koodilukkojen ja kulunvalvontalaitteiden siirtäminen oikealle käyttökorkeudelle		
x			
x				
	Polkupyörien säilytysalueen erottaminen jalankulkualueesta	x					x			
Hämeentie 135 A	Opastuksen järjestäminen korkeakoulun pääsisäänkäynnille
	
		x		x
	x			
	Kontrastimerkintöjen lisääminen oveen	x				x				
	Koodilukon siirtäminen		x			x				
	Kuramattojen poistaminen luiskalta 			x
	x					
	Karttaopasteen luettavuuden parantaminen			x		x	x			
Hämeentie 135 B	Rakennusluvan selvittäminen sisäänkäynnin katokselle.			x			x			
	Sisäänkäynnin merkitseminen opasteella.			x		x	x			
	Sisäänkäynnin korjaaminen esteettömäksi (tasanne, automaattiovet) 	
		x		
	x			
	Kontrastimerkintöjen lisääminen oveen	x				x				
	Kontrastiraitojen ja käsijohteen lisääminen portaisiin	x				x	x			
	Käsijohteen lisääminen luiskaan	x				x	x			

Kohde	Toimenpide	1	2	3	T	H	S	Vastuutaho	Suorittaja	
Liikkuminen ja toimiminen sisätiloissa 										
Opastus	Yhtenäisen opastejärjestelmän toteuttaminen ja paperiopasteiden poisto.			x		x	x			
	Opastaulun ja kartan lisääminen pääsisäänkäynnin yhteyteen 			x		

	x			
	Opasteiden ja ilmoitustaulujen valaistuksen parantaminen			x		x	x			
Käytävät 	Käytävälamppujen vaihtaminen valaistusvoimakkuudeltaan ja sävyltään samanlaisiksi			x		x				
Portaat	Molemminpuolisten käsijohteiden ja kontrastiraitojen lisääminen sinne, mistä puuttuu 	x				x	x			
	Porrashuoneiden valaistuksen parantaminen	x					x			
Hissit										
H25/H26	Hissien sijainnin opastaminen. Kerrosopasteiden uusiminen. Kerrosmerkintöjen lisääminen jokaiseen kerrokseen.			x			x			
	Hissien hälytyspainikkeiden siirtäminen oikealle käyttökorkeudelle ja hälytyksen mahdollistaminen tekstiviestillä	x			x	x				
	Lisäpeilien asentaminen			x		x				
	Valaistuksen parantaminen			x			x			
H21	Hissin sijainnin opastaminen. Kerrosmerkintöjen lisääminen jokaiseen kerrokseen.			x			x			
	Oven hahmotettavuuden parantaminen (kontrastit)			x		x	x			
	Kerrospainikkeiden hahmottamisen parantaminen (kontrastit)			x		x				
	Hissin hälytyspainikkeen ja kulkukortinlukijan siirtäminen oikealle käyttökorkeudelle ja hälytyksen mahdollistaminen tekstiviestillä	x			x	x				
H19	Hissin sijainnin opastaminen. Kerrosopasteen uusiminen. Kerrosmerkintöjen lisääminen jokaiseen kerrokseen.	
		x			x			
	Uloskäyntikerroksen painikkeen hahmottamisen parantaminen (kontrasti)			x		x				
	Hissin hälytyspainikkeen siirtäminen oikealle käyttökorkeudelle ja hälytyksen mahdollistaminen tekstiviestillä	x			x	x				
Hissit 1	Hälytyksen mahdollistaminen tekstiviestillä	x			x	x				
	Potkulevyjen lisääminen hissien peileihin			x		x				

Kohde	Toimenpide	1	2	3	T	H	S	Vastuutaho	Suorittaja	
Tilakokonaisuudet										
Pääaula	Induktiosilmukan (palvelupistesilmukka) hankkiminen asiointitiskille		x			x				
	Istuinten hankkiminen			x		x				
	Kontrastien lisääminen portaiden etureunoihin	x				x				
	Käsijohteiden lisääminen portaisiin	x				x				
	Selvitetään mahdollisuus porrashissin korvaamiseen tasonostimella			x			x			
	Säilytystilan kaappien ja vaatenaulakoiden käytettävyyden parantaminen			
x			
x			
Esteettömät wc-tilat										
Wc (pääsisään-käynti)	ISA-tunnuksen lisääminen opasteeseen 			x		x				
	Oven sulkijan poistaminen ja lankavetimen asentaminen oven sisäpuolelle		x			x				
	Käsisuihkun sijoittaminen lähemmäs wc-istuinta
		x			x				
	Hälytysjärjestelmän uusiminen	x					x			
	Valaistuksen parantaminen, seinän ja lattiapintojen sekä  valokatkaisijan erottumisen parantaminen (kontrasti)			x			x			
	Käsitukien vaihtaminen tukevampaan malliin	x				x				
Wc (6.krs)	Oviaukon leventäminen		x				x			
	Oven sulkijan poistaminen ja lankavetimen asentaminen oven sisäpuolelle		x			x				
	Käsituen lisääminen	x				x				
	Käsipyyheautomaatin ja peilin siirtäminen alemmas 			x		x				
	Pesualtaan vapaan polvitilan järjestäminen			x		x	x			
	Hälytysjärjestelmän lisääminen	x					x			
Wc (kirjasto-keskus)	Selvitetään mahdollisuus wc-tilan laajennukseen 		x				x			
	Oven hahmotettavuuden parantaminen (kontrastit)			x		x	x			
	Lankavetimen asentaminen oven sisäpuolelle			x		x				
	Lattiamateriaalin liukkauden poistaminen	x				x				
	Vaatekoukkujen ja lisäpeilin asentaminen, käsipyyhetelineen ja saippuatelineen siirtäminen alemmas			x		x				
	Pesualtaan vapaan polvitilan järjestäminen			x		x	x			
	Wc-tilan avaimen sijoittaminen lainaustiskille (henkilökunnan ohjeistaminen)	x			x					

Kohde	Toimenpide	1	2	3	T	H	S	Vastuutaho	Suorittaja	
Cafe Kipsari	Opastuksen uusiminen (ks. Opastus)			x		x	x			
	Valaistuksen parantaminen			x			x			
	Sisäportaiden ja tuulikaapissa olevan tasoeron merkitseminen kontrastimerkinnöillä	x				x				
	Palvelutiskin valaistuksen lisääminen ja hahmotettavuuden parantaminen			x		x				
	Induktiosilmukan asentaminen tilaan		x			x	x			
	Esteettömän wc-tilan järjestäminen tilan yhteyteen		x				x			
	Ulkoportaiden metalliluiskan poisto tai erottaminen käsijohteella	x				x				
	Käsijohteen lisääminen ulkoportaiden kaiteeseen			x			x			
Ylioppilas-kunnan toimisto	Opastuksen uusiminen (ks. Opastus)			x		x	x			
	Induktiosilmukan (palvelupistesilmukka) ja kohdevalaisimien hankkiminen		x		x					
	Maton poistaminen tai vaihtaminen paikallaan pysyvään malliin			x	x					
Kirjastokeskus

	Hälytysporttien siirtäminen tasonostimen edestä		x			x				
	Tasonostimen ylätasanteen ja seinän välisen raon peittäminen	x				x				
	Sisäänkäynnin oven muuttaminen automaattioveksi (jolloin ovikelloa ei tarvita)			x			x			
	Sisäänkäynnin ovikellon siirtäminen alemmas		x			x				
	Sisäänkäynnin valaistuksen parantaminen ja kontrastimerkinnän ja potkulevyn lisääminen lasioveen	x				x				
	Sisäänkäynnin opasteen luettavuuden parantaminen			x			x			
	Induktiosilmukan (palvelupistesilmukka) hankkiminen lainaustiskille		x			x				
	Lainaustiskin ja lukusalin sisäänkäynnin valaistuksen parantaminen			x			x			
	Lukusalin oven vapaan kulkuaukon leventäminen		x				x			
	Lukusalin lasiseinän merkitseminen kontrastimerkinnällä	x				x				
	Säilytyslokerot: opastuksen järjestäminen ja valaistuksen parantaminen			x			x			
	Avoportaaseen törmäämisvaaran estäminen	x				x				
Opintoasiain-palvelut	Opastuksen selkeyttäminen			x			x			
	Sisäänkäynnin sijainnin merkitseminen opasteella			x			x			
Kahvila	Pöytien hankkiminen			x		x				
	Induktiosilmukan (palvelupistesilmukka) hankkiminen palvelutiskille		x			x				
Taidetarvike-kauppa	Ulkosisäänkäynnin korjaaminen esteettömäksi		x				x			
	Esteettömän kulkureitin opastaminen (opastuksen uusimisen yhteydessä)			x			x			
	Sisäänkäynnin (sisätiloissa) oven vapaan kulkuaukon leventäminen		x				x			
	Induktiosilmukan (palvelupistesilmukka) hankkiminen palvelutiskille		x			x				
	Kalusteiden ja hyllyjen uudelleenjärjestäminen		x	x	x					
Auditorio	Esteettömän kulkureitin opastaminen (opastuksen uusimisen yhteydessä)			x			x			
	T-opasteen lisääminen sisäänkäynnin yhteyteen 			x		x				
	Pyörätuolipaikkojen suurentaminen		x				x			
	Käsijohteiden ja kontrastiraitojen lisääminen portaisiin	x				x				
Opetustilat	Oven hahmotettavuuden parantaminen (kontrastit)			x		x	x			
	Induktiosilmukan asentaminen tilaan 		x			x				
	Esitystekniikan uudelleensijoittaminen			x		x	x			
	Säädettävien kalusteiden hankkiminen			x		x				
Hallituksen kokoushuone	Kalusteiden uudelleenjärjestäminen ja kalustehankinnat		x	x	x					
	Induktiosilmukan ja mikrofonien hankkiminen ja akustiikan parantaminen		x			x				
Neuvottelu-huone	Tilaopasteen siirtäminen seinään, oven aukeamispuolelle			x	x					
	Oven vapaan kulkuaukon leventäminen ja lankavetimen asentaminen oven sisäpuolelle		x	x			x			
	Induktiosilmukan hankkiminen		x			x				
Henkilökunnan tilat	Esteettömän wc-tilan järjestäminen tilan yhteyteen		x				x			
	Keittiötilan työtason käytettävyyden parantaminen (vapaa polvitila) 		x				x			
	Vapaan tilan järjestäminen kopiointitilaan		x	x		x				
	Varusteiden ja kalusteiden sijoittaminen sopivalle käyttökorkeudelle		x	x		x